Program rozvoja cestovného ruchu  
a možnosti podpory jednotlivých subjektov v SR na roky 2007-2013

Program rozvoja cestovného ruchu SR vychádza z dokumentu Stratégia rozvoja cestovného ruchu Slovenskej  republiky do  roku 2013, ktorý bol schválený uznesením vlády SR č. 632 dňa 24. augusta 2005, a ktorý nadväzuje na  Národný program rozvoja cestovného ruchu v SR a Regionalizáciu cestovného ruchu v SR. 

Medzi hlavné strategické ciele rozvoja cestovného ruchu na Slovensku patrí:
-	zlepšenie štruktúry návštevníkov skvalitňovaním poskytovaných služieb;
-	vytváranie klastrov pre podnikateľov;
-	zabezpečenie vzdelávania pre tvorbu inovačných nástrojov, 
-	vytvorenie informačných centier;
-	zvýšenie prezentácie cestovného ruchu na medzinárodných a domácich veľtrhoch a výstavách;
-	vytvorenie národného projektu značenia centier cestovného ruchu (tabule a označenia pri cestách), rozvoj informačných služieb cestovného ruchu a iné.

Na dosiahnutie jednotlivých strategických cieľov je nevyhnutné sprehľadniť zodpovednosť a právomoci jednotlivých riadiacich stupňov na rôznych úrovniach za riadenie cestovného ruchu (obec, región, VÚC, centrum), prijať ucelené koncepcie rozvoja cestovného ruchu na všetkých stupňoch riadenia cestovného ruchu a na úrovni samosprávnych krajov a regiónov je potrebné začať so systematickou prípravou koncepčných a rozvojových dokumentov zameraných na rozvoj cestovného ruchu v regiónoch. 
Ďôležitým dokumentom, ktorý tvorí základný rámec pre možnosti podpory jednotlivých subjektov cestovného ruchu do roku 2013 je operačný program Konkurencieschopnosť a hospodársky rast na roky 2007–2013. Tento operačný program pripravuje Ministerstvom hospodárstva Slovenskej republiky v súlade s Uznesením vlády SR č. 837/2006 zo dňa 8. októbra 2006 a zahŕňa cieľ 1 - Konvergencia kohéznej politiky EÚ, t.j. celé územie Slovenskej republiky, okrem Bratislavského kraja. Zo štrukturálnych fondov v rámci predmetného cieľa môžu byť podporované regióny zodpovedajúce úrovni NUTS II, t.j. ktorých hrubý domáci produkt na obyvateľa meraný paritou kúpnej sily za posledné tri roky je menší ako 75 % priemeru Spoločenstva. 
Cieľom podpory v rámci operačného programu Konkurencieschopnosť a hospodársky rast je zachovať a ďalej rozvíjať konkurencieschopný a efektívne vyrábajúci potenciál priemyselnej výroby, energetiky, ako aj potenciál cestovného ruchu a ďalších vybraných služieb v podmienkach trvalo udržateľného rozvoja, a tak účinne prispievať k zvyšovaniu ekonomickej výkonnosti Slovenska ako celku a znižovaniu disparít ekonomickej výkonnosti v regiónoch SR.

Výška finančných prostriedkov pre cieľ 1 bude definovaná v jednotlivých schémach štátnej pomoci, respektíve v kritériách pomoci podľa cieľa 1 v zmysle schválenej Regionálnej mapy pomoci na roky 2007-2013.	
V návrhu aktualizácie Národného strategického referenčného rámca Slovenskej republiky na roky 2007-2013 bol navrhnutý OP KaHR so siedmimi opatreniami, ktorý rozpracováva špecifickú prioritnú os č. 1 „Podpora konkurencieschopnosti podnikov a služieb najmä prostredníctvom inovácií“, ktorá je v rámci NSRR hierarchicky zaradená ako špecifická priorita pod strategickú prioritu 2. Znalostná ekonomika. Opatrenia v rámci prioritnej osi 1 sú prepojené na prioritné oblasti, ktoré sú súčasťou Stratégie konkurencieschopnosti Slovenska do roku 2010 a Národného programu reforiem (Lisabonskej a Göteborskej stratégie a Konvergenčného programu SR do roku 2010) a ďalších materiálov.
V špecifickej priorite „Podpora konkurencieschopnosti podnikov a služieb najmä prostredníctvom inovácií“ je cestovný ruch rozpracovaný pod Opatrením 1.5 Podpora podnikateľských aktivít v cestovnom ruchu.
Prioritné osi  programu	Názov opatrenia	
1 - Podpora konkurencieschopnosti podnikov a služieb najmä prostredníctvom inovácií	1.1. Inovácie a technologické transfery	
	1.2  Podpora spoločných služieb pre podnikateľov	
	1.3  Podpora inovačných aktivít v podnikoch	
	1.4  Zvyšovanie energetickej efektívností na strane výroby aj spotreby a zavádzanie progresívnych technológií v energetike	
	1.5  Podpora podnikateľských aktivít v cestovnom ruchu	
2 - Technická pomoc	2.1  Technická pomoc	

V predchádzajúcom programovom období 2004-2006 bola podpora zameraná na výstavbu nových zariadení pre cestovný ruch, na rekonštrukciu a modernizáciu existujúcich zariadení cestovného ruchu, ako aj na rekonštrukciu a modernizáciu kultúrno-historických a prírodných objektov pre účely cestovného ruchu na území SR. Boli to predovšetkým ubytovacie zariadenia, stravovacie zariadenia, objekty kultúrneho a historického dedičstva a prírodného potenciálu využívané na účely cestovného ruchu, zariadenia a polyfunkčné objekty kúpeľníctva a zariadenia na prezentáciu kultúrnych aktivít. Podpora sa poskytovala prostredníctvom schém štátnej pomoci, kde súkromný sektor na základe dodržania kritérií štátnej pomoci mohol dostať príspevok na rozvoj cestovného ruchu. 
           Touto pomocou sa podarilo vybudovať alebo zrekonštruovať predovšetkým  ubytovacie zariadenia, stravovacie zariadenia, objekty kultúrneho a historického dedičstva a prírodného potenciálu využívané na účely cestovného ruchu, zariadenia a polyfunkčné objekty kúpeľníctva a zariadenia na prezentáciu kultúrnych aktivít. Dosiahla sa vybudovanosť hotelových a reštauračných zariadení, pričom ich kapacita je využitá len na 30 % a bez komplexných balíkov ponukových služieb pre rôzne druhy počasia podľa ročných období.
             Do budúcna zostanú naďalej ťažiskovými oblasťami slovenského cestovného ruchu kultúrno-poznávací (mestský a kultúrny) cestovný ruch, kúpeľný a zdravotný cestovný ruch, zimný cestovný ruch, letná horská, vodná a vidiecka turistika ale dôraz bude kladený na podporu komplexných služieb cestovného ruchu s celoročným využitím spojených s predajom prostredníctvom nových inovatívnych služieb s vyššou pridanou hodnotou. 
             Je preto potrebné podporiť veľké investičné projekty pre turistické centrá a regióny s najvyšším potenciálom pre rozvoj cestovného ruchu v smere zvyšovania ich konkurencieschopnosti v európskom priestore ponukou komplexných služieb cestovného ruchu s celoročným využitím – napr. využitie minerálnych a geotermálnych prameňov pre rozvoj letnej a zimnej turistiky s komplexnými službami pre zákazníka, vytváranie rekreačných centier s možnosťami kultúrnych a poznávacích zájazdov spojených s predajom slovenských výrobkov. 
V rámci celkovej marketingovej stratégie cestovného ruchu Slovenska je nutné využiť kultúrny potenciál regiónov a spracovať zásady na využitie kultúrneho a prírodného potenciálu Slovenska v cestovnom ruchu a zabezpečiť permanentnú celoročnú ponuku akcií pre domácu a zahraničnú turistickú verejnosť. Pri spracovaní marketingových štúdií za každé stredisko a región cestovného ruchu je treba sústrediť pozornosť najmä na to, v čom je potenciál cestovného ruchu strediska či regiónu najsilnejší a v čom spočíva jeho atraktivita.

MH SR navrhuje aj Národný projekt prípravy inovatívneho podnikania, ktorý má za cieľ prípravu realizácie inovatívnych projektov a spoluprácu na ich implementácii na profesijnej úrovni. Takto by sa vytvorili pri VÚC centrá pre rozvoj inovatívnych foriem podnikania na celé plánovacie obdobie 2007 – 2013, čím sa zabezpečí kontinuálna príprava a realizácia projektov v priemysle a v cestovnom ruchu. Jedine vytvorenie centier s celoročnou prevádzkou môže oživiť regióny a zabezpečiť ich rozvoj pri súčasnom zabezpečení ekonomickej návratnosti, trvalej udržateľnosti, zamestnanosti a konkurencieschopnosti regiónov.  
Pozornosť budeme venovať aj podpore aktivít na zlepšenie technického stavu kultúrnych pamiatok využívaných pre rozvoj cestovného ruchu, ako aj ich následnú adaptáciu na ubytovacie zariadenia vysokej kvality. V súvislosti s postupným rozvojom napr. aj golfového športu na Slovensku je ideálne spojiť rôzne športové aktivity s prebudovaním nevyužitých alebo schátraných historických objektov na hotely vysokého štandardu pre náročných hostí. Rovnako budeme motivovať podnikateľské subjekty k tvorbe produktov a nových atrakcií, rozvíjať doplnkové služby na vyplnenie voľného času dovolenkárov.

V rámci OP KaHR sa bude prostredníctvom opatrenia 1.5 Podpora podnikateľských aktivít v cestovnom ruchu podporovať súkromný sektor ako aj konzorciá (v súlade so zákonom minimálne traja účastníci s prevahou súkromného sektora) a v rámci Regionálneho operačného programu, prioritnej osi 5 Infraštruktúra cestovného ruchu, opatrenia 5.1 Podpora a obnova infraštruktúry cestovného ruchu zase naopak verejný sektor. Synergetický efekt v cestovnom ruchu sa na dosiahnutie vyššie uvedených
strategických cieľov dosiahne aj prostredníctvom rozvoja a budovania infraštruktúry na Slovensku, ako základného predpokladu pre rozvoj ktoréhokoľvek sektora, ktorá je pokrytá v Operačnom programe Doprava – RO je Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácii SR. Komplementárne s rozvojom a budovaním infraštruktúry sa v rámci opatrenia 1.5 podporí budovanie mikroinfraštruktúry k strediskám CR.

Prioritná os „Podpora konkurencieschopnosti podnikov a služieb najmä prostredníctvom inovácií“, v rámci ktorej sa budú vypracovávať jednotlivé Schémy štátnej pomoci. pre jednotlivé opatrenia, predstavuje základ Operačného Programu KaHR za oblasť priemyslu, cestovného ruchu a ďalších vybraných služieb. Úzko nadväzuje na strategický cieľ NSRR SR 2007 – 2013 „Výrazne zvýšiť do roku 2013 konkurencieschopnosť a výkonnosť regiónov a slovenskej ekonomiky pri rešpektovaní trvalo udržateľného rozvoja“ ako aj na globálny a špecifické ciele strategickej priority „Znalostná ekonomika“. 
          Prioritná os sa zameriava na podporu spolupráce medzi podnikateľskou sférou a výskumnými a vývojovými inštitúciami, univerzitami a vzdelávacími inštitúciami, ktorá je v súčasnom období nedostatočná a na podporu nevyhovujúcej infraštruktúry pre výskum, vývoj a inovácie. Nedostatok investičného kapitálu v podnikateľských subjektoch, predovšetkým u malých a stredných podnikoch obmedzuje inovačné aktivity firiem a vyvoláva potrebu zlepšiť prístup k finančným prostriedkom aj z verejných zdrojov na stimuláciu technologického rozvoja. Transferom nových a environmentálnych technológií a poznatkovo náročných výrob do sektorov priemyslu a služieb sa zabezpečia inovačné aktivity v oblasti technologických procesov, produktov a súvisiacich služieb, s potencionálnym efektom na ekonomický rast a konkurenčnú schopnosť a splnenie súčasnej a pripravovanej novej environmentálnej legislatívy EÚ. Aktivity prioritnej osi v týchto oblastiach sa budú dopĺňať s aktivitami obsiahnutými v prioritnej osi „Výskum a vývoj“ Operačného programu Výskum a vývoj, ako aj s aktivitami Operačného programu Zamestnanosť a sociálna inklúzia v jeho prioritnej osi „podpora rastu zamestnanosti“. Prostredníctvom podpory kvalitných ľudských zdrojov k cieľom prioritnej osi nepriamo prispievajú aj aktivity realizované v rámci prioritných osí OP Vzdelávanie. 
Na rozdiel od programového obdobia 2004 – 2006 budú príspevky viac koncentrované na tie typy aktivít, ktoré zvýšia mieru inovatívnosti v podnikoch a zabezpečia tak rast ich výkonnosti a konkurencieschopnosti. Prioritná os operačného programu bude postavená na podpore inovatívnych procesov a rozvoja spoločných služieb pre podnikateľov, prostredníctvom ktorých je možné zabezpečiť efektívnejšie prenikanie inovácií do výrobnej praxe. Plnenie špecifického cieľa prioritnej osi vyžaduje orientovať sa na podporu aktivít, ktorými sa zabezpečí trvalo udržateľný rast, zvýšenie konkurenčnej schopnosti, rast pridanej hodnoty a zamestnanosti v priemysle a v službách.  
Cieľom rozvoja cestovného ruchu je podporiť investície do tých oblastí a projektov, ktoré môžu výrazne prispieť k rozvoju a zvyšovaniu atraktívnosti cestovného ruchu v danom regióne alebo celej krajine. Ide teda predovšetkým o projekty s pozitívnymi externalitami na ďalšie subjekty a projekty v cestovom ruchu v danom regióne.
Tento trend je v rámci cestovného ruchu podmienený realizáciou opatrenia 1.5 „Podpora podnikateľských aktivít v cestovnom ruchu“, cieľom ktorého je vyššie uplatnenie inovatívnych a vyspelých technológií v podnikateľskej sfére, zlepšenie podmienok a atraktívnosti regiónov pre rozvoj podnikania, posilnenie inovačného potenciálu v regiónoch, využitie potenciálu krajiny na rozvoj regiónov a zlepšenie služieb pre turistov. Podporou tototo opatrenia sa dosiahne zníženie rozdielov v technologickej a inovačnej úrovni SR v porovnaní s EÚ 15, zvýšenie konkurenčnej schopnosti, pridanej hodnoty, produktivity práce, podporí sa zlepšenie kvality služieb cestovného ruchu a zabezpečí sa trvalo udržateľný rast a zvýšenie zamestnanosti aj v menej rozvinutých regiónoch. 

Dlhodobé ciele
Pri navrhovaní dlhodobých cieľov sa uvažovalo v pokračovaní niektorých aktivít, ktoré sa začali realizovať počas skráteného programovacieho obdobia v rokoch 2004 – 2006, avšak s tým rozdielom, že investície do cestovného ruchu sa budú realizovať nielen na štandartnej komerčnej báze, ale aj na základe podpory infraštruktúry pre verejný sektor, čím sa budú vytvárať podmienky na zlepšenie konkurenčnej schopnosti aj privátnych subjektov. Medzi dlhodobé ciele za oblasť cestovného ruchu patrí:
•	skvalitnenie ponuky a úrovne poskytovaných služieb a produktov cestovného ruchu vytvorením centier cestovného ruchu s celoročným využitím,
•	zvýšenie konkurenčnej schopnosti sektora vo vnútri ekonomiky a v európskom priestore,
•	využitie minerálnych a geotermálnych prameňov pre rozvoj letnej a zimnej turistiky s komplexnými službami pre zákazníka, 
•	zlepšenie stavu kultúrno-historických objektov pre účely cestovného ruchu.

Jednotlivé ciele za oblasť cestovného ruchu vychádzajú z identifikovaných oblastí, ktoré vyžadujú intervenčný zásah a stavajú na využití príležitostí rozvoja cestovného ruchu SR, pričom všetky ciele sú v súlade so Stratégiou konkurencieschopnosti Slovenska do roku 2010 ako aj Národným program reforiem, ktoré vychádzajú z koncepcií Lisabonskej stratégie a závermi jarných summitov Európskej rady. 

realizácia prioritnej osi č. 1 „Podpora konkurencieschopnosti podnikov a služieb najmä prostredníctvom inovácií“ je za cestovný  ruch  plánovaná prostredníctvom opatrenia 1.5

Opatrenie 1.5 Podpora podnikateľských aktivít v cestovnom ruchu
je zamerané na hospodársky rast a zamestnanosť, a to zvyšovaním konkurencieschopnosti predovšetkým malých a stredných podnikateľov prostredníctvom inovácií s cieľom v dlhodobom časovom horizonte udržať a zvyšovať zamestnanosť v súlade s obnovenou lisabonskou stratégiou, všeobecným usmernením pre hospodárske politiky, nariadeniami Rady, národnými stratégiami a potrebami Slovenskej republiky. Dôraz preto bude kladený na maximálny synergický efekt z realizácie jednotlivých aktivít tak, aby dlhodobé vplyvy týchto intervencií splňovali kritériá trvalo udržateľného rozvoja a viedli ku zvyšovaniu zamestnanosti.

Pomoc z Európskeho fondu regionálneho rozvoja bude v oblasti 
cestovného ruchu - zameraná na využitie prírodného, kultúrneho a doteraz vybudovaného potenciálu pre rozvoj udržateľného cestovného ruchu, s cieľom prednostne financovať budovanie komplexných služieb cestovného ruchu s celoročným využitím, spojených s predajom, prostredníctvom nových služieb s vyššou pridanou hodnotou ako je napr. využitie minerálnych a geotermálnych prameňov, prírodných a kultúrnych atraktivít Slovenska pre rozvoj letnej a zimnej turistiky s komplexnými službami pre zákazníka, s definovaním aj 
tzv. fakultatívnych výletov, vždy spojených s predajom slovenských výrobkov, 
aby bola podporená inovatívnosť, trvalá udržateľnosť a zamestnanosť v regiónoch.
              Ťažiskové formy cestovného ruchu je potrebné rozvíjať formou ucelených projektov koncipovaných s využitím strategického prístupu. Tieto projekty by mali v sebe zahrňovať snahu o vytvorenie pólov rozvoja cestovného ruchu (tzv. národné produkty), ktoré so sebou prinesú rozvoj aj pridružených atraktívnych oblastí (tzv. fakultatívne výlety). Podmienkou trvalo udržateľného cestovného ruchu je kvalita a efektivita pri jeho riadení, teda oblasti, s ktorou Slovensko (rovnako ako väčšina nových členských krajín EÚ) dosiaľ nemá dostatok skúseností. Veľký potenciál pre zvýšenie konkurencieschopnosti služieb a dosahovanie efektivity pri riadení a marketingovej podpore odvetví cestovného ruchu majú tzv. klastre. Pre zaistenie väčšej výťažnosti z cestovného ruchu je potrebné plošne a koordinovane skvalitniť distribúciu služieb a celkovo zlepšiť „imidž“ destinácií na Slovensku. Okrem klastrov sú veľmi účinným nástrojom informačné systémy a aktivity vedúce k približovaniu služieb Európskej únie (informačné tabule pri cestných trasách).

Konštrukcia Opatrenia 1.5 a štruktúra jeho podopatrení bola vedená snahou o:
•	podporu veľkých investičných komplexov (spojenú so záchranou a ekonomizáciou kultúrneho, historického a prírodného dedičstva) s potenciálom vytvoriť profilové atribúty propagácie a profilácie Slovenska – tzv. národné produkty – a „motor“ pre rozvoj pridružených oblastí (tzv. fakultatívne výlety);
•	podporu združovania podnikateľských subjektov do klastrov a ich spoluprácu s orgánmi verejnej správy, vzdelávacími inštitúciami a ďalšími subjektami (vrátane vytvárania stratégií viazaných na rozvoj klastrov a ich systematickej a účelnej propagácie);
•	podporu komplexného budovania informačných systémov v cestovnom ruchu s cieľom ponúknuť turistom kvalitu v propagácii a distribúcii služieb, ktorá je bežná v krajinách Európskej únie;
•	inštaláciu informačných tabúľ pri najvýznamnejších a turisticky najatraktívnejších objektoch a pamiatkach na území celého Slovenska.

Opatrenie 1.5  bude podporované kombinovanou formou financovania, t.j.:
•	priamou formou pomoci – nenávratné finančné príspevky,
•	nepriamou formou pomoci – napr. rizikový kapitál, poskytnutie záruk a poskytnutie bonifikácie úroku z úverov a prípadne iné inovatívne finančné nástroje (predpoklad vypracovania a následného schválenia schém rizikového kapitálu je rok 2009-2010), kedy budú vypracované schémy rizikového kapitálu.

V rámci opatrenia 1.5 sú predbežne navrhnuté dve podopatrenia:

1.5.1.	Podpora investícií do ucelených produktov cestovného ruchu
              s celoročnou pôsobnosťou.

Projekty v rámci tohto podopatrenia budú smerovať k vytipovaniu lokalít, s ktorými sú spojené prirodzené asociácie zahraničných aj domácich návštevníkov a ktoré by mali tvoriť hlavné osi návštevnosti Slovenska. Atraktivita týchto lokalít je vo väčšine prípadov viazaná na výskyt kultúrnych, historických a prírodných pamiatok, ktoré je potrebné citlivo zrekonštruovať a ekonomizovať. V rámci tzv. národných produktov cestovného ruchu budú lokality dovybavené potrebnou sprievodnou mikroinfraštruktúrou tak, aby splňovali kritéria kladené turistami (o. i. z Európskej únie) na profilové oblasti v jednotlivých krajinách.
Pre posilnenie pozície Slovenska na európskom trhu aktívneho cestovného ruchu je potrebné vytvoriť produkty cestovného ruchu s národným významom. Národnými produktmi cestovného ruchu by sa mali stať významné kultúrne, historické a prírodné pamiatky, objekty a zvláštnosti viazané na turisticky atraktívne slovenské lokality. 
Prepojením najvýznamnejších atraktivít na území Slovenska s komplexnou základnou aj sprievodnou infraštruktúrou cestovného ruchu vzniknú produkty vnímané v rovnakej podobe aj mimo hraníc Slovenskej republiky. Perspektívu pre využitie v rámci cestovného ruchu majú najmä mestá so zachovaným historickým jadrom, ktoré sú vyhlásené za mestské pamiatkové rezervácie, alebo zohrali významnú úlohu v histórii Slovenska.
Na Slovensku sa nachádza 5 lokalít zaradených do Svetového kultúrneho dedičstva UNESCO. Pamiatkový fond Slovenskej republiky obsahuje vyše 12 tisíc objektov nehnuteľných pamiatok. Rad objektov, prírodných areálov a kultúrno-historického dedičstva (najmä pamiatok zapísaných do zoznamu UNESCO) sa však vyznačuje nedostatočnou údržbou a nedostatkom prostriedkov na obnovu a zmysluplné využitie, čo rozvoj cestovného ruchu v týchto oblastiach značne limituje.
Modernizácia a rekonštrukcia týchto historických budov a obnova atraktívnych prírodných areálov a rezervácií sú podmienkou pre rozvoj mestského cestovného ruchu, ktorý patrí medzi ťažiskové formy cestovného ruchu na Slovensku. Dobudovanie potrebnej infraštruktúry (ekologické formy turistiky) vytvorí alternatívy trávenia voľného času, ktoré významným spôsobom zníži sezónnosť v cestovnom ruchu, ktorá je problémom na väčšine územia Slovenska.
Pre rozvoj ponuky národných turistických produktov bude potrebné vyhľadať skryté atraktivity regiónov a vytvoriť impulzy pre ich zmysluplné a rentabilné využitie v oblasti cestovného ruchu. Najvýznamnejšie turistické destinácie budú môcť svojim návštevníkom ponúkať svoje typické produkty a životný štýl. Zároveň sa stanú profilovými pre rozvoj aktívneho cestovného ruchu a propagáciu Slovenska ako významnej európskej turistickej destinácie.
Národné produkty sa stanú „motorom“ pre rozvoj pridružených oblastí aj alternatívou poznávacej turistiky, čím sa docieli opakovaná návštevnosť danej lokality a strávenie dlhšieho časového obdobia na území SR.

Ako oprávnené projekty bude možné zaradiť:
•	Rekonštrukcia, obnova a ekonomizácia nevyužitých, nevhodne využitých nehnuteľných pamiatok (kultúrnych, historických, prírodných, priemyselných) s potenciálom pre potreby cestovného ruchu.
•	Obnova a rehabilitácia významných krajinných a prírodných útvarov a ich adaptácia pre potreby ekologicky šetrných foriem cestovného ruchu (pešia turistika, ekoturistika).
•	Výstavba, rekonštrukcia a modernizácia sprievodnej mikroinfraštruktúry pre cestovný ruch.
•	Podpora tvorby národných produktov cestovného ruchu s dôrazom na lepšie využitie kultúrnych, technických a historických pamiatok SR a prírodných zvláštností.
•	Tvorba turistických produktov, vrátane prezentačných a podporných materiálov.
•	Budovanie komplexných stredísk a zariadení cestovného ruchu v tých oblastiach, ktoré majú pre danú formu cestovného ruchu vhodné podmienky.
•	Rozvoj a obnova infraštruktúry pre ekologicky šetrné formy turistiky (turistické chodníky, cyklochodníky, cyklotrasy, hippochodníky, lyžiarske bežecké trate a náučné chodníky vrátane doplnkových zariadení).

Druhé Podopatrenie 1.5.2.  Rozvoj informačných služieb cestovného ruchu, 
                                               prezentácie regiónov a Slovenska

Projekty v rámci tohoto podopatrenia budú zamerané na podporu združovania podnikateľských subjektov do klastrov. Združovanie by malo byť medziodborové (napr. podnikateľské subjekty v oblastiach ubytovania, stravovania, prevádzky turistických atrakcií a športovísk, umelecko-remeselnej výroby, vinárstva, pivovarníctva a ďalších vytipovaných atraktívnych odboroch) s väzbou na lokalitu, príp. turistický produkt danej oblasti. 
Sprievodným znakom klastrov bude partnerstvo s inštitúciami verejného sektora. Tesná spolupráca sa predpokladá tiež so vzdelávacími inštitúciami (najmä terciárny sektor) a ďalšími subjektami. Podpora bude smerovaná nielen ku spoločným investíciám do produktov cestovného ruchu, ale aj do vzdelávania zamestnancov spoločností združených v klastroch, vytváranie účelných stratégií viazaných na rozvoj klastrov a ich systematickej a účelnej propagácie.
Príprava a realizácia turistických produktov a programov vyžaduje spoluprácu veľkého počtu subjektov, predovšetkým z radov podnikateľov a subjektov verejnej správy, teda partnerov s rôznymi cieľmi a možnosťami. Veľmi žiaduca je väzba na vzdelávacie inštitúcie (predovšetkým terciárny sektor). Koordinácia služieb je potrebná z niekoľkých dôvodov, najmä však kvôli ľahšej orientácii návštevníka v ponuke, zvýšeniu využívanosti jednotlivých služieb a predĺženiu pobytu návštevníkov v regióne. Veľkým prínosom klastrov je aj stimulovanie podnikateľských aktivít k ďalšiemu rastu konkurencieschopnosti nimi poskytovaných služieb. 
Ponuku služieb, atrakcií a atraktivít klastrov je potrebné zacieliť plošne, zamerať sa na konkrétne cieľové skupiny, či už existujúce alebo žiaduce. Ponuka v jednotlivých regiónoch potom musí byť ucelene propagovaná, vrátane koordinovanej propagácie aktuálnych udalostí a akcií.  

Medzi Oprávnené projekty podopatrenia 1.5.2 možno zaradiť:
•	Podpora združovania súkromných poskytovateľov služieb cestovného ruchu do klastrov a podpora ich partnerskej spolupráce s miestnymi a regionálnymi samosprávami.
•	Podpora vzájomnej spolupráce členov klastru na spoločných projektoch v oblasti rozvoja cestovného ruchu.
•	Podpora tvorby spoločnej stratégie a propagácie, prieskumov trhu a konkurencie (tvorba stratégií, podporných a propagačných materiálov zameraných na rozvoj a rast konkurencieschopnosti klastrov).
•	Podpora zvyšovania profesijnej a odbornej spôsobilosti zamestnancov v spoločnostiach združených v klastri.
•	Podpora spolupráce s výskumnými organizáciami a inštitúciami terciárneho vzdelávania.
•	Vytváranie a činnosť turisticko-informačných kancelárií.
•	Vybudovanie regionálneho turistického informačného, rezervačného a monitorovacieho systému.
•	Vytvorenie informačných a rezervačných softvérových systémov pre cestovný ruch v regiónoch.

Celkové Očakávané Výsledky po realizácii opatrenia 1.5 sú:
•	vytvorenie komplexných turistických služieb s celoročnou prevádzkou 
•	vytvorenie nových inovatívnych služieb s vyššou pridanou hodnotou 
•	zlepšenie služieb pre zákazníkov a tým aj predĺženie pobytu zahraničných turistov na území Slovenska
•	obnovené kultúrno-historické objekty pre účely cestovného ruchu
•	nové produkty cestovného ruchu s dôrazom na lepšie využitie kultúrnych, technických a historických pamiatok SR a prírodných zvláštností 
•	obnovené kultúrne dedičstvo a prírodný potenciál
•	zlepšený prístup k zariadeniam a strediskám cestovného ruchu a kultúry
•	príprava a realizácia  poznávacích zájazdov
•	rozšírenie ponuky pre zákazníkov v prípade nepriaznivého počasia
•	vytvorenie, naplnenie a aktualizácia informačných databáz pre potreby rozvoja kultúry a cestovného ruchu v rámci informačného systému SACR
•	zvýšenie prezentácie v cestovnom ruchu na medzinárodných a domácich  veľtrhoch a výstavách.

Opatrenie 1.5 teda sleduje napomôcť súkromnému sektoru dosiahnuť synergetický efekt a to investíciami do infraštruktúry cestovného ruchu s významnými dopadmi na rast výkonnosti sektora cestovného ruchu v súkromnej sfére a na rast zamestnanosti.

Podporovať sa budú veľké projekty komplexných turistických programov s celoročným pôsobením s cieľom vytvoriť na Slovensku niekoľko turistických programov s celoročnou ponukou, ktoré budú schopné spojiť rôzne letné a zimné aktivity (športové, kultúrne, fakultatívne a iné) v ucelený produkt a svojou jedinečnosťou a zohľadnením národných osobitostí Slovenska prilákať tak domácich ako aj zahraničných turistov na dlhšiu dobu. 

Pri tvorbe komplexných turistických programov s celoročným využitím bude základným kritériom aj využitie kultúrnych, prírodných a iných atraktivít regiónu (napr. vínna cesta, gotická cesta, železná cesta a iné výlety spojené s predajom), čím sa podporia nadväzujúce odvetvia a vytypujú sa kultúrno-historické objekty pre prípadnú rekonštrukciu pre účely cestovného ruchu. Rozvoj ucelených produktov cestovného ruchu zohrá v budúcnosti významnú úlohu pri zintenzívnení cestovného ruchu na Slovensku. Vybudovanie komplexných programov prispeje tak k zmierňovaniu regionálnych rozdielov v ekonomickej výkonnosti Slovenska.

V rámci budovania komplexných služieb cestovného ruchu sa ako Oprávnené aktivity uvádzajú:
•	podpora budovania mikro infraštruktúry k strediskám CR, t.j. najmä mikroinfraštruktúry, ktorá sama o sebe neprodukuje zisk (parkoviská, inžinierske siete, verejné sociálne zariadenia, odpočívadla, orientačné tabule a pod.);
•	výstavba nových a modernizácia existujúcich zariadení cestovného ruchu (napr. obnova kúpeľníctva, doplnkové a športové služby, kúpaliská, lyžiarske lanovky a vleky, atď.);
•	vytváranie nových atrakcií v regiónoch (napr. areálov pre športovcov či už letných alebo zimných, atď.);
•	podpora obnovy pamiatkových území, tematických kultúrnych trás a rekonštrukcia kultúrnych a historických objektov a zariadení so zámerom ich využitia na účely cestovného ruchu;
•	podpora manažmentu voľného času;
•	podpora výstavby a obnovy lyžiarskych tratí, vodných mól, prístavísk a ďalšie podobné oprávnené aktivity, ktoré podporujú ciele opatrenia 1.5 
•	podpora veľkých projektov v zmysle nariadenia Rady č. 1260/1999 oddiel 2;

Z informačných služieb sa jedná o tieto aktivity:

•	rozvoj informačných služieb cestovného ruchu - pokračovania v tvorbe Národného jednotného informačného systému cestovného ruchu, zber informácií do NUTIS-u TIK-mi, vytváranie a činnosť turisticko-informačných kancelárií a pod.;
•	tvorba informačných a prezentačných materiálov, účasti na propagačných a prezentačných aktivitách cestovného ruchu, podpora prezentácie SR v zahraničí, ako atraktívnej turistickej destinácie. 

Jedným z hlavných kritérií na podporu vyššie uvedených aktivít je, aby „komplexné turistické programy s celoročným využitím“ organizovali fakultatívne výlety v SR, zabezpečili aktivity počas celého ročného obdobia (leto/zima) a vyhli sa tak sezónnosti.

Príjemcovia pomoci sú:
-	súkromný sektor
-	konzorciá v súlade so zákonom s minimálne 3 účastníkmi ale s prevahou súkromného sektora, 
-	Slovenská Agentúra pre cestovný ruch 

Operácie, ktorými sa bude realizovať opatrenie 1.5 sú:
Systémové individuálne projekty, Schémy štátnej pomoci, Národný systémový projekt

Predpokladanými formami pomoci sú: 
•	priama forma podpory formou nenávratného finančného príspevku;
•	Schéma štátnej pomoci pre podporu podnikateľských aktivít v cestovnom ruchu do ucelených produktov cestovného ruchu.

V rámci horizontálnej pomoci bude formou rizikového kapitálu po schválení schém nepriamej štátnej pomoci realizovaná táto pomoc:
•	Schéma štátnej pomoci na poskytnutie záruk a poskytnutie bonifikácie úroku z úveru pre podporu podnikateľov a zavádzania inovácií do priemyslu a služieb; 
•	Schéma štátnej pomoci rizikového kapitálu.

Schémy nepriamej štátnej pomoci formou rizikového kapitálu budú spracované horizontálne za prioritu pre opatrenia 1.1., 1.4. a 1.5.

Finančná rozdelenie pre investície realizované súkromným sektorom je navrhnuté nasledovne:
celkom VZ + SZ	verejné zdroje (VZ)	súkromné zdroje (SZ)	
	celkom SR + EÚ		
100%	50%	50%	

Indikátory na ex post hodnotenie realizovaných projektov:
Dopad:
Počet vytvorených nových pracovných miest, nárast pridanej hodnoty. 			
Výsledok:
Nárast tržie, nárast počtu návštevníkov podporených projektov;		
Počet obnovených kultúrno-historických pamiatok.		
Výstup:
Počet podporených projektov,  Rozsah vybudovanej infraštruktúry.	

Indikatívny finančný plán tvorí základňu pre financovanie Operačného programu Konkurencieschopnosť a hospodársky rast. Východiskovým dokumentom pre finančné rámce pre využívanie prostriedkov z ERDF bol aktualizovaný Národný strategický referenčný rámec, schválený uznesením vlády č.832 zo dňa 8.10.2006.
Na základe analýz štruktúry finančných potrieb v sektorových častiach NSRR boli pre OP KaHR určené finančné prostriedky z  ERDF vo výške 772 mil. EUR. K tomu prislúchajú finančné prostriedky na spolufinancovanie zo štátneho rozpočtu v čiastke ...mil. EUR. Celkové alokácie OP KaHR tak predstavujú čiastku...........mil. EUR.

Finančný plán OP – ročné záväzky OP KaHR
(v EUR, v stálych cenách r. 2004)
(v súlade s prílohou VIIIc návrhu implementačného nariadenia na roky 2007 - 2013)
	štrukturálne fondy
ERDF 
(1)	ŠR
(2)	Celkom
(3) = (1)+(2)	
2007	116 726 400			
2008	111 399 600			
2009	105 069 200			
2010	95 033 200			
2011	100 360 000			
2012	108 543 200			
2013	134 868 400			
Celkom
2007 - 2013	772 000 000			

V súlade s článkom 59, ods. 1, písm. a) Nariadenia Rady (ES)  č. 1083/2006 z 11. júla 2006  bolo Uznesením vlády SR č. 832/2006 dňa 8.10.2006 Ministerstvo hospodárstva SR určené ako Riadiaci orgán pre OP Konkurencieschopnosť a hospodársky rast.  Na MH SR bol koordináciou v rámci Riadiaceho orgánu poverený útvar MH SR – Odbor riadenia Sektorového operačného programu, zriadený v rámci Sekcie podporných programov. V rámci internej štruktúry MH SR je zabezpečené oddelenie funkcií súvisiacich s implementovaním OP KaHR a dodržanie zásady: „ten, kto programuje neimplementuje, ten, kto implementuje, nefinancuje a ten, kto financuje, nekontroluje”
Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja SR bolo určené ako Centrálny koordinačný orgán pre operačné programy v Národnom strategickom referenčnom rámci Slovenskej republiky na roky 2007-2013 a Ministerstvo financií SR bolo určené ako Certifikačný orgán pre operačné programy a Orgán auditu  pre operačné programy. 

Nástroje pre implementáciu nepriamej štátnej pomoci

Jednou z perspektívnych foriem využívania prostriedkov štrukturálnych fondov je využívanie nepriamych foriem štátnej pomoci tzv. inovatívnych foriem financovania. V návrhu všeobecného nariadenia pre Európsky fond regionálneho rozvoja („ERDF“), Európsky sociálny fond („ESF“) a Kohézny fond („KF“) článok 36 uvádza participáciu Európskej investičnej banky a Európskeho investičného fondu, pričom sa odvoláva na tzv. finančné inžinierstvo. 

Konkrétne podmienky týkajúce sa finančného inžinierstva  sú v návrhu všeobecného nariadenia pre ERDF, ESF a KF ustanovené v článku 44, podľa ktorého môžu štrukturálne fondy ako súčasť operačného programu financovať aj výdavky na operácie, ktoré obsahujú príspevky na podporu nástrojov finančného inžinierstva. Podpora nástrojov finančného inžinierstva je určená pre súkromné podniky vo výške 50 – 65 %, pričom ide o nástroje ako sú rizikové kapitálové fondy, záručné fondy a pôžičkové fondy, alebo aj pre fondy na rozvoj miest, t. j. fondy investujúce do verejno-súkromných partnerstiev a iných projektov zahrnutých v integrovanom pláne pre trvalo udržateľný rozvoj miest. Ak sa takéto operácie organizujú prostredníctvom holdingových fondov, t. j. fondov zriadených na investovanie do viacerých rizikových kapitálových fondov, záručných fondov, pôžičkových fondov a fondov rozvoja miest, členské štáty alebo riadiaci orgán ich vykonajú jedným alebo viacerými z týchto spôsobov:
a)	zadaním verejnej zákazky v súlade s uplatniteľným zákonom o verejnom obstarávaní;
b)	v iných prípadoch, ak dohoda nie je zmluvou o verejnej zákazke na služby v zmysle zákona o verejnom obstarávaní, poskytnutím grantu, ktorý je na tento účel definovaný ako priamy finančný príspevok vo forme dotácie:
•	EI Banky alebo EI Fondu;
•	finančnej inštitúcii bez výzvy na predloženie návrhov, ak je to v súlade s vnútroštátnym právom v súlade so zmluvou.
Ministerstvo hospodárstva SR v súvislosti s finančným inžinierstvom pripravuje v rámci programovacieho obdobia 2007-2013 predovšetkým nasledovné formy nepriamej pomoci: 
•	záručné schémy na úvery pre MSP;
•	schémy na podporu začínajúcich podnikateľov;
•	zvýhodnené úvery;
V rámci horizontálnej pomoci sa formou inovatívnych foriem financovania po spustení schém nepriamej štátnej pomoci uvažuje s realizovaním tejto pomoci pre prioritu 1 - Podpora konkurencieschopnosti podnikov a služieb najmä prostredníctvom inovácií pre opatrenia 1.1., 1.4. a v rámci cestovného ruchu aj opatrenia 1.5.  a to spojením poskytnutia záruk a poskytnutia bonifikácie úroku z úveru v jednej schéme štátnej pomoci nasledovne :

•	Schéma štátnej pomoci na poskytnutie záruk a poskytnutie bonifikácie úroku z úveru pre podporu podnikateľov a zavádzania inovácií do priemyslu a služieb 

•	Schéma štátnej pomoci rizikového kapitálu

Tieto schémy nepriamej štátnej pomoci a formou rizikového kapitálu budú spracované horizontálne za prioritu pre opatrenia 1.1., 1.4. a 1.5. a finančná pomoc pre príjemcov pomoci predstavuje návratné finančné prostriedky.

Finančná tabuľka: 
celkom
VZ + SZ
	verejné zdroje (VZ)	súkromné zdroje
(SZ)	
	celkom  SR + EÚ		
100%	50-65%	35-50%	

Časový harmonogram implementácie fondov rizikového kapitálu zohľadňuje päť skutočností:
•	je potrebné v SR prijať legislatívu na financovanie inovatívnych finančných nástrojov;
•	je potrebné zriadiť fondy vychádzajúc z prijatej legislatívy SR upravenej na tento účel;
•	je potrebné osloviť súkromných investorov, aby boli ochotní sa zapojiť do individuálnych fondov a dohodnúť podmienky ich participácie, čo opätovne súvisí so zmenou právnych noriem;
•	je potrebné administratívne zabezpečiť zriadené fondy s ich vykonávacími predpismi;
•	je potrebné mať schválenú schému štátnej pomoci rizikového kapitálu.
	Z časového hľadiska pôjde o veľmi náročný proces, preto časový harmonogram predpokladá funkčnosť jednotlivých fondov zhruba o tri až štyri roky.

Pri zriaďovaní fondov na financovanie inovatívnych finančných nástrojov a rizikového kapitálu budú využité v prvej etape prostriedky predvstupových fondov, ktoré pri vstupe SR do Európskej únie Európske Spoločenstvo ponechalo kandidátskym krajinám. V súčasnosti predvstupové fondy administruje Národná agentúra pre podporu rozvoja malého a stredného podnikania vo výške 27,45 mil. EUR. Tieto finančné nástroje boli odstúpené Európskou Komisiou Slovenskej republike – Ministerstvu hospodárstva SR  Memorandom o porozumení z 30.6.2005. V druhej etape, po zazmluvnení uvedených prostriedkov na podporu financovania inovatívnych finančných nástrojov a rizikového kapitálu formou nepriamej štátnej pomoci, sa vyhodnotí 1. etapa a ROrgán môže prijať rozhodnutie, že navýši uvedenú čiastku 27,45 mil. EUR aj zo štrukturálnych fondov z OP KaHR.